Objavljeno: 12.01.2019. | autor: KV Novosti -on line
„Lokalni front danas kreće u pešački pohod ka Beogradu.Tamo bi trebalo da stignemo 16. januara na godišnjicu ubistva Olivara Ivanovića.Iako su nam mnogi ,ovih dana,ukazivali da je naš pohod prevelika žrtva obzirom na vremeske okolnosti , mi smatramo da na ovaj način odajemo počast žrtvama samovlašća u Srbiji danas i u bilo kom drugom vremenu .
Želimo da pokažemo rešenost da je moguće svakome da dođe do određenih rešenja i slanja javnosti poruka. Javnosti koja je , inače , u Srbiji , uskraćena za mnoge neophodne informacije . Za trasu kretanja izabrana je Ibarska magistrala kao simbolička veza između Oliverove Kosovske Mitrovice i Kraljeva ali zbog upućenih nam predloga da će nam se iz gradova na našoj trasi pridružiti građani sličnog uverenja.
Nezahvalno je da ,danas, dajem prognoze koliko će nas biti na kraju ovog pohoda u Beogradu 16.januara ali svakako očekujemo da nas bude više nego ovde.“
Vladimir Marović
Ovim rečima se jutros u Kraljevu ispred prostorija „Lokalnog
fronta“ obratio magistar Vlada Marović , profesor
filozofije i odbornik u Skupštini grada Kraljeva neposredno pred polazak grupe
od desetak članova Lokalnog fronta na „Ibarski marš“.
Ovim vidom ekstrmnog
vida protesta grupa okupljena
u udruženju građana „Lokalni front“ želi
da ukaže na nešto što se ne sme ponovi u
političkom žvotu Srbije. To je ubistvo političkih neistomišljenika i svaki vid
fizičkog nasilja nad onima drugačijeg mišljenja.
Objavljeno: 04.01.2019. | autor: KV Novosti -on line
Zakon o kulturnim
dobrima donet još daleke 1994 godine i izmene , mahom brisanje pojedinih
članova, učinjene 2011 godine
predstavljaju normativni okvir za stvaranje
sistema zaštite i korišćenja kulturnih dobara. No , norma nije čarobni
štašić koja svojim postojanjem uređuje aktivnosti i odnose unutar bilo koje delatnosti. Mnogo važnija stvar jeste ponašanje
aktera koje je ta norma prepoznala i
obavezala da sprovode određene aktivnosti. U ovom slučaju, aktivnosti na
stvaranju sistema za brigu o kulturnim dobrima , sprovođenjem čitavog niza multidisciplinarnih i
multisektorskih aktivnosti kako bi se realizovao taj,željeni, cilj. A to je
adekvatna zaštita kulturnih dobara, njihovo pravilno korišćenje u datom
vremenskom trenutku u skladu sa potrebama zajednice. I, logično je, promocija
tih kulturnih dobara kao materijalnog dokaza postojanja različitih civilizacija
i različitih naroda na određenom prostoru. Zakon o kulturnim dobrima je
prepoznao i definisao sledeće ustanove zaštite kulturnih dobara: zavod za
zaštitu spomenika kulture, muzej, arhiv i kinoteka. Ministar kulture utvrđuje
koji zavodi za zaštitu spomenika kulture, arhivi, muzeji i biblioteke i za koju
teritoriju obavljaju poslove zaštite nepokretnih, odnosno pokretnih kulturnih
dobara, kao i nadležnost muzeja prema vrstama umetničko-istorijskih dela. Ono
što se propustilo u postupku izmene
Zakona o kulturnim dobrima jeste preciznije definisanje obaveza lokalnih
samouprava kao važnih aktera u sistemu zaštite i korišćenja kulturnih dobara.Taj
propust se posebno odnosi na finansiranje rada mreže zavoda za zaštitu spomenika kulture kao
najstručnijih delova tog istog sistema, i
preciziranja obaveza opština i gradova da
finansiraju promocije i prezentacije
nepokretnih kulturnih dobara na njihovoj teritoriji.
Mreža od 10 regionalnih
zavoda za zaštitu spomenika kulture ,i svakako Republički zavod kao „krovna“
nacionalna institucija, predstavljaju bitan
segment onog , najstručnijeg , dela sistema zaštite kulturnih dobara koji se
stara o nepokretnim kulturnim dobrima (spomenicima kulture, prostornim kulturno
istorijskim celinama , arheološkim nalazištima i znamenitim mestima).
Ivan Milunović. v.d. direktora Zavoda za zaštitu spomenika kulture Kraljevo
Zavod za zaštitu spomenika kulture iz Kraljeva
je, po rečima Ivana Milunovića ,
v.d.direktora i akademskog
slikara,deo tako organizovane mreže i
stara se o nepokretnim kulturnim dobrima na teritoriji čak 25 opština i četri
upravna okruga. U njegovoj nadležnosti je preko 300 materijalnih
kulturnih dobara , spomenika kulture različitog značaja za kulturu ,umetnost
i istoriju. Njegova osnovna delatnost je zaštita nepokretnih kulturnih
dobara a ona u sebi integriše niz mera i
aktivnosti od postupka istraživanja, utvrđivanja ,valorizacije, proglašenja ,
zaštite i prezentacije kulturnih dobara.
Karakteristika Zavoda za zaštitu spomenika kulture iz
Kraljeva je to što se u njegovoj „zoni odgovornosti“ nalaze najznačajniji
spomenici srpske srednjovekovne kulture smešteni niz dolinu Ibra,nazvanu i
„Dolinom kraljeva“
Zavod stoga ,logično
je, treba da bude i jedan od izvora relevantnih, najstručnijih, informacija o
tim spomenicima. On to dobrim delom i jeste ali ustanovljeni sistem zaštite i
korišćenja kulturnih dobara nije jasno predvideo potrebni multisektorski i
multidisciplinarni pristup aktivnostima promocije
i korišćenja nepokretnih kulturnih
dobara.
Spomenike kulture,
nepokretna kulturna dobra, lokalne ustanove kulture i institucije često koriste
,na različite načine , u svrhu promocije i prezentacije svog kraja i svojih aktivnosti. Koriste na
različite načine i u različitim formama , najčešće kroz brojne kulturne manifestacije.Zbog
svoje prepoznatljivosti u okvirima širim
van lokalnog , spomenici kulture se često
koriste kao komunikcijsko sredstvo primereno
modelu komunikacije i korišćenim komunikacijskim kanalima a zarad lakšeg ostvarivanja projektovanih ishoda
kulturnih manifestacija. I upravo u tim slučajevima javljaju se primeri neadekvatne prezentacije spomenika kulture
kao resursa koji bi trebalo da doprinesu većem intersovanju za savremena
dešavanja u toj lokalnoj zajednici. Neadekvantna prezentacija je,često,
uzrokovana i odsustvom komunikacije između aktera sistema zaštite i korišćenja
kulturnih dobara na svim nivoima.Činjenica da
komunikacija nije normativno definisana ne abolira aktere sistema od
odgovornosti za propuste u prezentaciji kulturnih dobara.Posebno onih čije su
nesporne i visoke vrednosti za kulturu i
na širim prostorima precizno utvrđene. Ta prezentacija lokalno aktuelnog
, u kontekstu nacionalno projektovanih ciljeva integrisanja u zajednicu
Evropskih naroda, je itekako važna. Tim više je i značajno kako koristimo spomenike kulture u takvoj
komunikaciji.
Vreme je da se
pitanjima promocije i prezentacije spomenika kulture u „Dolini kraljeva“ i njihovom korišćenju u komunikacijiama pozabave lokalne samouprave sa teritorije
Raškog upravnog okruga , ustanove
kulture, organizacije civilnog društva ,mediji i zainteresovane javnosti
kroz zajedničku ,osmišljenu i
organizovanu debatu.
Uloga Zavoda za zaštitu
spomenika kulture u tako organizovanoj debati dragocena je.
Objavljeno: 02.01.2019. | autor: KV Novosti -on line
Deo životnih aktivnosti akademske slikarke Dušice- Duce Radosavljević
iz Kraljeva odvijao se , do pre dve godine , u trouglu između obaveza
nastavnika likovnog vaspitanja u nekoliko kraljevačkih osnovnih škola , poslova
u sopstvenoj firmi koja se bavila dizajnom eneterijera i slikanja za koje je ,
u takvim uslovima, imala sve manje vremena. Primarna okupacija, još iz
mladosti, bile su joj tkanine i
materijali od kojih se prave tkanine, kao i različite tehnologije kojim se tkanine izrađuju. To ju je , uz
ljubav prema izražavanju crtanjem i slikanjem , svojevremeno, i usmerilo put
Fakulteta likovnih umetnosti u Beogradu na kome
je stekla formalno , akademsko, obrazovanje.
A onda joj se , pre dve
godine, desio , kako to ona kaže, susret sa vunom !
Dušica Duca Radosavljević i njena kreacija -Pismo tašna izrađena od valjane vune
Tragajući za rešavanjem
konkretnog zahteva oko materijala od vune setila se tehnike valjanja vune. Znala je , tada , Dušica osnovno o ovoj prastaroj tehnici
obrade vune , koju svojataju mnogi narodi kao svoj izum a koja datira još iz antičkog doba. Ono što tada nije
znala , a otkrila je za ove dve godine bavljenja izradom ručno rađenih predmeta
od pustovane , valjane ili filcovane vune , da se ovom tehnikom prerade bavi
jako malo ljudi u Srbiji , da je to
postupak baziran na korišćenju isključivo , ekološki prihvatljivih , prirodnih
sastojaka , da vuna proizvedena od naših ovaca i nije baš prijemčiva za obradu
valjanjem ,da…
Želja da sazna više i
njen nemirni , kreativni, duh vode je potom u inostranstvo gde uči mnoge stvari o valjanju vune , izboru kvalitetene
vune , tehnikama bojenja vune i još koječemu vezanom za izradu unikatnih
predmeta od ovog materijala.
Danas , dve godine
kasnije, Duca ima svoju ,novu , firmu „Kodkod
“ preko koje plasira svoje unikatne rukotvorine , ženske pismo tašne , muške
kravate , jastučnice ,ženski akcesoar , sve pod brendom „Duca“. Zadovoljna je ,
kaže, reakcijama na njene proizvode- kreacije kako u zemlji tako i u
inostranstvu , koje predstavlja preko društvenih mreža i vrlo malog broja
prodajnih objekata u zemlji.
Potvrdilo se , i u ovom
slučaju , da spoj kreativnosti , iskustva, teorijskog znanja i
zanatskih veština ne može a da ne da rezultat.
Tašna od filcovane vune modnog brenda „DUCA“
Možda je ,zato, njena
priča o susretu sa vunom dobar primer drugima, da tragajući za poslom kojim bi se
bavili, sledeći svoju intuiciju ne zaborave i potrebu stalnog stručnog usavršavanja i unapređivanja veština kojima
raspolažu.
Objavljeno: 30.12.2018. | autor: KV Novosti -on line
Od kada su bagerima porušeni ostaci zidova Arap, ili
Hasan – Čelebi džamije u Novom Pazaru, većina Novopazaraca oseća duboku
prazninu nestajanjem ključnih delova kulturnog mozaika ovog grada. Džamija
spada u najstarije građevinske objekte u Novom Pazaru i nalazi se, tj. nalazila
se na ulazu u staru novopazarsku čaršiju i kao takva je simbol grada. Od
nedavno, od džamije je ostalo samo minare, kao svedok davno prošlih vremena.
Veliko je pitanje šta će iznići na temeljima ovog drevnog zdanja? Opravdano se
strahuje da se rušenjem poslednjih ostataka glavnog objekta, desio nenadoknadiv
gubitak identiteta Novog Pazara.
Iako su predstavnici lokalne samouprave, istoričari i
građani Novog Pazara, u više navrata upozoravali da sam način rekonstrukcije
Arap džamije predstavlja ‘’agresiju na kulturnu baštinu’’, ona je ipak
porušena. U godini koja je proglašena Godinom evropske kulturne baštine, u
Novom Pazaru je nestao jedan od najstarijih spomenika kulture. Rušenje Arap džamije
nije zaustavilo ni rešenje Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture
kojim se Islamskoj zajednici u Srbiji zabranjuje izvođenje radova na
„rušenju ostatka zidova i minareta Arap džamije“ u Novom Pazaru jer,
kako su naveli, izvode se bez utvrđenih uslova za preduzimanje mera tehničke
zaštite.
Zavod je uvidom u službenu evidenciju utvrdio da su još
2013. godine odredili uslove za sanaciju krova i međuspratne konstrukcije
džamije, kao i da su u maju ove godine zabranili IZ u Srbiji radove na krovnoj
konstrukciji, jer su ih izvodili bez utvrđenih uslova i mera tehničke zaštite.
Sa druge strane, Mešihat IZ u Srbiji saopštava da se radovi na obnovi Arap
džamije u Novom Pazaru izvode uz „poštovanje svih standarda i normi“.
U pitanju je džamija koja se prvi put pominje u popisu iz
1528. godine i jedna je od najstarijih novopazarskih džamija. Očuvano je
narodno predanje da je njen graditelj Hasan Čelebi, koji je bio po poreklu
Arapin, zbog čega je i džamija dobila ime Arap džamija. U istorijskim izvorima
iz XVI veka pominje se izvesni Hasan Čelebi ili Hasan-beg kao graditelj
džamije, ne velikih razmera, bez naznake njegove etničke pripadnosti, a mezar Hasan Čelebije je verovatno onaj sa
velikim nišanima pored same džamije.
Arap džamija spada u red džamija s minaretom zidanim
opekom i kamenom ozidanom opekom. Ovakav oblik i način zidanja minareta odraz
su autohonog izražavanja u sakralnoj arhitekturi. Minaret je znalački izveden i
ukrašen. Položajem, pomalo zdepasti i arhaični minaret Arap-džamije čini
vizuelni akcent čitave stare čaršije. Zidano je tankom opekom, od koje su
izvedena i gazišta i konstrukcija spiralnog stepeništa, samo su parapetne ploče
izvedene od kamena trhita.
Rušilački čin u septembru osudile su brojne nevladine organizacije, ustanove i pojedinci. A evo kako je rušenje Arap džamije doživeo i opsisao istoričar, Esad Rahić. „Samo ako ostaneš stara ljepotice kakvom te vijekovi poznaju i budućnost će se pokloniti pred tobom. Po tebi i nas prepoznaju. Ako promjenimo tvoj lik ni mi više nećemo biti ono što smo sa tobom bili. Budućnost će se postidjeti od nas. „
Tekst je jedаn od sаdržаjа medijskog projektа
„Dolinа krаljevа“ je grаditelj nаšeg , evropskog , identitetа“ kogа sprovode
„KV Novosti-on line“ а kogа je podržаlo Ministаrstvo kulture i informisаnjа
.Stаvovi izneti u tekstu su isključivа odgovornost „KV Novosti-on line“ i ni nа
koji nаčin ne predstаvljаju stаvove i mišljenjа Ministаrstvа kulture i
informisаnjа.
Objavljeno: 29.12.2018. | autor: KV Novosti -on line
Opština Raška spada u onu , malobrojnu , grupu lokalnih samouprava u Srbiji u kojima je svest o značenju i značaju kulturne baštine za promociji i unapređenje turističke ponude prisutna prilikom koncipiranja planova i programa rada
Sa svojom bogatom turističkom
ponudom Kopaonik privlači , iz godine u
godinu , sve više posetilaca. Hotelijeri i ugostitelji sa ove planine ,uz
nesebičnu pomoć opštine Raška, čine mnogo
toga da Kopaonik bude privlačna turistička destinacija i van sezone
skijanja.Zato je ovde sve više gostiju i
tokom leta pre svega.
Pored ulaganja u komunalnu
infrastrukturu na Kopaoniku kao bitnog preduslova za uspešno bavljenje turizmom
opština Raška , preko svoje Turističke organizacije i Centra za kulturu „Gradac“,
sve uspešnije prezentuje i svoje , nadasve vredne, kulturno-istorijske spomenike kreirajući na
taj način dodatnu vrednost već postojećoj hotelijerskoj i ugostiteljskoj ponudi
Kopaonika. Jer ,gosti Kopaonika sada , a posebno u letnjoj sezoni , imaju
mogućnosti da , za relativno kratko vreme
i sa neznatnim dodatnim troškovima, vide i upoznaju se sa lepotom i
vrednostima neponovljivih spomenika kulture od koji su mnogi i međunarodna ,da
ne kažemo i svetska atrakcija.
U svom Info centru na
Kopaoniku Turistička organizacija Raške nudi promo materijale u kojima je dosta
pažnje i prostora poklonjeno upravo prezentaciji lepota i sadržaja „Doline
kraljeva“. To su , pre svega, obližnji manastiri Studenica i Gradac, zatim
crkve Stara i Nova Pavlica, manastir
Končul , arheološki lokalitet „Nebeske stolice na samom Kopaoniku, Jošanička
Banja…
I upravo zbog takvog
shvatanja značaja kulturne baštine bilo da je ona materijalna ili nematerijalna
Turistička organizacija Raške je , od samih početaka , uz već pomenuti Centar
za kulturu „Gradac“ suorganizator nekoliko kulturnih manifestacija koje su ,
bez sumnje i velika dodatna vrednost turizmu opštine Raška. To su pre svega „ Raške
duhovne svečanosti “ koje su za četvrt veka svoga postojanja, svojim programima
i sadržajem, postale manifestacija od nacionalnog značaja. Tu su i „ Dani kraljice
Jelene “ tokom koje se afirmišu stari zanati i igre iz ovog kraja a u
slavu i sećanje na kraljicu Jelenu Anžujsku , ktitorku manastira Gradac i
suprugu Stefana Uroša I Nemanjića,najmlađeg sina Stefana Prvovenčanog i Ane Dandolo.
U Turističkoj
organizaciji Raške su nam rekli da je
posebno važno što sve više stranih gostiju pohodi Kopaonik i njegovu okolinu i
to ne samo zbog direktne ekonomske
koristi od njihovog boravka, nego zbog činjenice da oni , posle upoznavanja sa kulturno istorijskim spomenicima na teritoriji opštine, u mnogome menjaju svoju
percepciju Srbije formiranu najčešće na medijskim stereotipima kreiranim i
plasiranim u vreme burnog raspada Jugoslavije devedesetih godina
prošlog veka.
Tako ,eto, kulturna
baština opštine Raška vešto inkorporirana i upotpunjena atraktivnim sadržajima
kulturnih manifestacija sve više biva i svojevrsni promoter našeg , duboko evropskog,
identiteta.
Da je svest o tome
prisutna kod donosioca odluka u ovoj lokalnoj samoupravi govori
i podatak da je budžetom opštine Raška
za promociju turističke ponude u
koju ,delom, spada i promocija kulturne baštine , za 2019 godinu planirano
10.250.000 dinara za razliku od 8.500.000 dinara u 2018 godini.
Ono što manjka jesu , po
običaju , finansijska sredstva koja jedna lokalna samoprava poput Raške može
izdvojiti za aktivnosti adekvatnije zaštite i prezentacije kulturne baštine.To
se vidi iz podataka da je, budžetom za 2019 godinu za razvoj kulture i
informisanja izdvojeno 57.569.254 dinara što je za 1.459.746 dinara manje nego
u ovoj , 2018, godini iako je tako planirani budžet , za 2019, od 1.563.268.291 dinara veći od
prošlogodišnjeg za 183.154.091 dinara.No, dobro je da ,u uslovima smanjenja
iznosa sredstava za razvoj kulture i informisanja , povećan iznos
predviđen za unapređenja sistema
očuvanja i prezentacije kulturno istoriskog nasleđa sa 1.300.000 dinara u 2018
na 1.950.000 dinara u 2019 godini. Nema
sumnje da je tako uvećanom budžetu opštine Raška doprineo i rast broja gostiju
koji , kao turisti , borave , pre svega na Kopaoniku , kao što nema sumnje da
tome , itekako, doprinosi i adekvatna
prezentacija kulturne baštine i kulturni sadržaji kao svojevrsne dopune osnovnim elementima ukupne turističke
ponude opštine Raška.
Objavljeno: 27.12.2018. | autor: KV Novosti -on line
U Kraljevu je danas , na
Fakultetu za mašinstvo i građevinarstvo Univerziteta u Kragujevcu , potpisan
Ugovor o poslovno tehničkoj saradnji između ove visokoškolske ustanove i kompanije Leoni Wiring Systems Southeast
d.o.o.
Ova kompanija u Srbiji
deo je velikog Nemačkog koncerna
koja ima 91 fabriku u čak 31 zemlji širom sveta , u kojim zapošljava
više od 100.000 radnika,koji će , rečeno je danas u Kraljevu , ostvariti profit
veći od
5 milijardi evra u ovoj godini.
U okviru ove saradnje ,
predviđen je program stipendiranja najboljih studenata, stručna praksa, dani
otvorenih vrata i posete kompaniji Leoni u Srbiji, takmičenja u studijama
slučaja, predavanja i radionice.
U Kraljevu se , inače, gradi četvrta , i najveća , Leonijeva fabrika u Srbiji u kojoj bi , prema planovima trebalo da se zaposli 5000 radnika do 2023 godine. Oni će biti primani sukcesivno a taj prijem je već započeo u ovoj godini , kada je selektovana prva grupa od 13 kandidata , uglavnom za pozicije u operativnom menadžmentu buduće fabrike, koji su potom upućeni na obuku u Rumuniju i Leonijeve fabrike u Prokuplju, Nišu i Malošištu, a do sada je u fabrici u Kraljevu zaposleno 120 radnika.
Početak serijske proizvodnje u fabrici u Kraljevu planiran je za kraj 2019 godine a početak izrade semplova,odnosno prototipova je planiran za februar 2019 do kada će broj novoprimljenih radnika u Kraljevu narasti na 150.
Kompanija Leoni je
,sudeći po broju fabrika izgrađenih u
Srbiji ,odabrala našu zemlju za svog strateškog partnera na Evropskom
kontinetu. Kada fabrika u Kraljevu proradi punim kapacitetom Leoni će ,sa oko
16.000 zaposlenih , biti među najvećim poslodavcima u Srbiji a sigurno je najveći u proizvodnom sektoru.On
je to , sa oko 8000 trenutno zaposlenih, možda veći i sada.
Studenitima Fakultetu za mašinstvo i građevinarstvo u
Kraljevu danas su se obratili Klemet Saks generalni direktor, Leoni Wiring Systems
Southeast d.o.o. i Jelena Spasić, direktorka ljudskih resursa u toj kompaniji.
Klement Saks , direktor Leonija za Srbiju
Oni su rekli da će već
u februaru selektovati prvu grupu studenata završnih godina redovnih i master
studija kojima će predložiti potpisivanje Ugovora o stipendiranju u trajanju od
10 meseci a potom i Ugovora o radu za njihovo angažovanje u kraljevačkoj fabrici
Leonija.
Pozdravljajući goste ,
dekan Fakulteta za mašinstvo i građevinarstvo u Kraljevu prof.dr Mile Savković
je uz zahvalost Leoniju za izbor
fakulteta kao partnera naveo i primer
kako je ,nedavno, najbolji student fakulteta kome su ,po diplomiranju, ponudili mesto u nastavi izabrao poziv
Leonija i otišao na obuku sa prvom gurupom zaposlenih radnika.
Objavljeno: 26.12.2018. | autor: KV Novosti -on line
Večeras je , u prepunom
holu Skupštine grada Kraljeva , otvorene
XII godišnja izložba radova likovnog ateljea „Linija“.
Slađana Miljković pozdravlja goste na otvaranju XII godišnje izložbe likovnog ateljea „Linija“
Koncept rada ateljea koga vodi likovni pedagog i slikar Slađana Miljković je okupljanje talentovane dece , uzrasta od sedam do osamnaest godina, sa kojom ona radi na njihovom likovnom opismenjavanju i edukaciji. Praksa ovog atelje je , da pored učešća na grupnim izložbama i brojnim kulturnim manifestacijama u gradu, organizuje i godišnju smotru stvaralaštva svojih polaznika .Godišnja izložba je prilika da svaka generacija polaznika izloži svoje najbolje radove i javnosti pokaže svoje likovno umeće i napredak postignut tokom školovanja.Za proteklih dvanaest godina preko 600 najmlađih kraljevčana, a i dece iz susednih gradova, steklo je svoja prva znanja o crtanju i slikanju u ovom likovnom ateljeu.Većina njih provede u proseku četri godine u ateljeu „Linija“ stičući osnovna teoretska i praktična znanja o crtanju i slikarstvu. Mnogi od njih su ,kasnije, bavljenje slikarstvom ili dizajnom izabrali za svoje životno opredeljenje i svoj profesionalni poziv. Jedna od njih, Viktorija Zdravković , studentkinja IV godine Filološko-umetničkog fakulteta , na odseku zidnog slikarstva u Kragujevcu je , večeras, otvarjući izložbu istakla da je Slađanin pedagoški pristup deci presudno uticao i na njenu odluku kod izbora svog buduććeg poziva .
Prepun hol Skupštine grada Kraljeva prilikom otvaranja XXII godišnje izložbe likovnog ateljea „Linija“
Među stotinu večeras izloženih radova polaznika likovnog studija „Linija“ ima i radova kojima bi mogli da se podiče i već afirmisani stvaraoci potvrdilo nam je i nekoliko starijih likovnih umetnika iz Kraljeva koji su prisustvovali otvarnju ove nesvakidašnje izložbe.
Objavljeno: 24.12.2018. | autor: KV Novosti -on line
Opštoj bolnici „Studenica“ iz Kraljeva danas je uručena
donacija vredna oko 100.000 evra koju su prikupili zaposleni u NIS-u i sama
komapnija u okviru njihove, redovne ,ovogodišnje humanitarne akcije.
Ova akcija se vodi pod korporativnim sloganom
„Budućnost na delu“ i usmerna je na unapređenje kvaliteta života najmlađih.
Na današnjoj svečanosti u Kraljevu uručena je još
jedna donacija ove kompanije. Reč je o
novom sanitetskom vozilu sa mobilnim inkubatorom koje je donirano Kliničko bolničkom centru u
Kosovskoj Mitrovici.
Svečanom činu u Opštoj bolnici „Studenica“
prisustvovali su Kiril Kravčenko ,
generalni direktor NIS-a, dr.Zlatibor Lončar ,Ministar zdravlja u Vladi
Srbije ,dr. Milan Ivanović ,direktor
Kliničko-bolničkog centra u Kosovskoj Mitrovici
i doc. dr Meho Mahmutović, direktor
Opšte bolnice Novi Pazar.
Sa današnje svečanosti u Opštoj bolnici „Studenica“ u Kraljevu
Zahvaljujući se na donaciji dr.Zoran Mrvić ,direktor
Opšte bolnice „Studenica“ je rekao da će definitivna odluka o utrošku sume od
oko 100.000 evra biti doneta u konsultacijama sa načelnicima
odeljenja u bolnici pri čemu će se
voditi računa da bude kupljena oprema koja će se koristiti kroz više
medicinskih grana i u lečenju pacijenata
iz više odeljenja.
Po završenoj svečanosti menadžment NIS-a je ,u
pratnji domaćina i ministra Lončara ,
obišao najmlađe pacijente kraljevačke bolnice na nekoliko odeljenja darujući im prigodne novogodišnje pakete.
Objavljeno: 23.12.2018. | autor: KV Novosti -on line
Kraljevo, bez sumnje, spada u gradove sa brojnim kulturnim institucijama i dinamičnim kulturnim životom.Tome pored kulturnih institucija čiji je osnivač lokalna samouprava na svoj način, i u skladu sa svojim mogućnostima, doprinose i one organizacije civilnog društva koje okupljaju svoje članove oko pojedinih kulturnih aktivnosti i projekata iz različitih umetnosti. Tu je i , nekoliko privrednih subjekata poput Multimedijalnog centra KVart i par ateljea likovnih i primenjenih umetnika koji dopunjavaju kulturnu ponudu grada na Ibru i dinamiku njegovog kulturnog života.
No u Kraljevu je, deceniju posle donošenja Zakona o
kulturi koji je predvideo i druge modele kulturnih politika, i dalje dominatan ,možemo to s pravom reći, državni model kulturne politike što se jasno
uočava kroz dva primera. Prvi primer predstavlja distribucija javnih, budžetskih
, sredstava opredeljenih za finansiranje kulture a drugi je nepostojanje Saveta
za kulturu grada Kraljeva koji bi ,u skladu sa zakonskim rešenjima trebalo da
obezbedi veće participiranje zaintersovanih javnosti (građana) u kreiranju
kulturne politike grada.
Za posledicu takvog model u kulturnoj politici grada
imao i to da se smanjuju ionako skromna javna sredstva za kulturu , ne računajući, naravno, rast onog dela javnih prihoda koji se izdvaja
za ,inače skromne , plate zaposlenih u ustanovama kulture. Tako je za funkcionisanje
lokalnih ustanova kulture u 2018 opredeljeno
194.416.000 dinara a za istu namenu u 2019 godini planirano je 204.670.000 dinara.
Budžetom grada Kraljeva za 2018 godinu za programsku
aktivnost Razvoj kulture i informisanja opredeljeno je 236.525.185 dinara ili
6,8% od ukupnog budžeta grada a predlog za 2019 godinu je 241.744.000 dinara
ili 6,3% od ukupnog budžeta grada .
Od tog iznosa
u 2018 godini samo 26.106.185 dinara je opredeljeno
za jačanje kulturne produkcije i
umetničkog stvaralaštva , a za 2019
godinu planirano je čak 10.483.185 dinara manje, samo 15.623.000 . Praksa i iskustva o
distribuciji tih više nego skromnih sredstava za jačanje kulturne produkcije i
umetničkog stvaralaštva je takva da se taj novac u većem obimu daje lokalnim
ustanovama kulture za njihove projekte koji su deo njihovih redovnih godišnjih planova i programa
aktivnosti a neznatan deo posluži za sufinansiranje organizacija civilnog
društva koje okupljaju svoje članove oko pojedinih kulturnih aktivnosti i projekata iz različitih umetnosti.
Još manje sredstava ,samo 1.003.000 je opredeljeno, u 2018 , za veoma važne delatnosti jačanja
sistema očuvanja i predstavljanje
kulturno istorijskog nasleđa. Za ove aktivnosti u 2019 godini planirano
je 1.451.000 dinara!
Silen konarevski
Iznos izdvojenih sredstava za bitnu aktivnost
predstavljanja kulturno istorijskog
nasleđa jasno pokazuje da su donosioci odluka u gradu Kraljevu daleko od
shvatanja značaja kulturne baštine kao važnog
resursa svake zajednice.
Tamo gde izostaje svest donosioca odluka na lokalnom
nivou o značaju i važnosti kulturnog
nasleđa kao strateškog resursa za
inicijaciju brojnih društvenih i privrednih aktivnosti, teško je govoriti o
napredku u bilo kom segmentu lokalne zajednice.
Tekst je jedаn od
sаdržаjа medijskog projektа „Dolinа krаljevа“ je grаditelj nаšeg , evropskog ,
identitetа“ kogа sprovode „KV Novosti-on line“ а kogа je podržаlo Ministаrstvo
kulture i informisаnjа .Stаvovi izneti u tekstu su isključivа odgovornost „KV Novosti-on
line“ i ni nа koji nаčin ne predstаvljаju stаvove i mišljenjа Ministаrstvа
kulture i informisаnjа.