Objavljeno: 03.01.2022. | autor: KV Novosti -on line
Verujemo da će nam biti oprošteno što za naslov ovog teksta koristimo naziv izložbe Narodnog muzeja Kraljeva autorki Silvije Krajaković,Suzane Novčić i Mirjane Savić koji vrlo upečatljivo i više nego jasno ukazuje na kompleksnost pitanja kulture sećanja u našem društvu.
A ova izložba,viđena ,do sada, u osam gradova u zemlji i inostranstvu,samo je jedan od vrednih rezultata Narodnog muzeja Kraljevo iz dugog niza sličnih postignuća.
Jer,ova ustanova se ,već 72 godine,u kontinuitetu,bavi poslovima prikupljanja,čuvanja,obrade i prezentacije, istorijskih dokumenata i druge građe o događajima u Kraljevu iz oktobra 1941,godine koji su trajno obeležili istoriju i kolektivno pamćenje ne samo Kraljeva i okoline nego i srpskog naroda u celini.
To je bio i povod da zamolimo muzejsku savetnicu Mirjanu Savić da nas ,ukratko,potseti na najznačajnje aktivnosti ove ustanove vezane za događaje iz oktobra 1941.godine u Kraljevu.
Otuda sasvim razumljiva zapitanost kako to da jedan takav,predani rad Narodnog muzeja Kraljevo,nije imao,kao jedan od mogućih i poželjnih ishoda, drugačiji tretman,organizovanog sećanja,na nacionalnom nivou pre svega, na tragične dane Kraljeva iz oktobra 1941.godine?
Kako i zašto smo, u prve dve decenije XXI veka dozvolili,najpre mi kraljevčani, da jedan tako značajan beleg iz naše prošlosti postane sve manje vidljiv u svim segmentima javnog prostora,obrazovnom i kulturnom pre svega?
Zašto,decenijama unazad, nismo imali prilike da čujemo od bilo kog gradonačelnika Kraljeva da je od države,Vlade pre svega, tražio aktivnije uključivanje u rešavanje problema konačnog završetka (iz)gradnje memorijalnog kompleksa u Kraljevu?
Zašto,decenijama unazad, nismo imali prilike da čujemo od poslanika iz Kraljeva biranih sa liste bilo koje političke stranke da traže,zahtevaju uključivanje državnih institucija u aktivnosti na završetku gradnje Groblja streljanih ili pak na definisnju koncepta organizovanog ,kolektivnog sećanja na ove tragične dane iz istorije Kraljeva?
Sličnih pitanja je bezbroj ali odgovora nema.
Valjda je vreme da ,sada po isteku osme decenije od tih tragičnih dana u Kraljevu, iz oktobra 1941.godine, odgovore na ta pitanja zatražimo,najpre od sebe, a potom i od onih koje biramo da predstavljaju nas i naš grad.
Tekst i video zapis su delovi sadržaja medijskog projekta „Znam,čuo sam,to je…“ koga ,uz podršku Ministarstva kulture i informisanja, sprovode „KV Novosti-on line“.Stavovi izneti u tekstu su isključiva odgovornost „KV Novosti-on line“ i ni na koji načinne predstavljaju stavove i mišljenja Ministarstva kulture i informisanja.
Objavljeno: 29.12.2021. | autor: KV Novosti -on line
Prošla je decenija od kada su predstavnici najbrojnije „enklave“ raseljenih Raščana u Srbiji ,koja je i najbliža svom zavičaju,formirali,u Kraljevu,februara 2010 godine,svoje udruženje nazvavši ga “Stara Pavlica”.
Iza njih su godine zajedničkih,organizovanih druženja i odlazaka u svoj rodni kraj ali i brojne druge aktivnosti o kojima smo,ranije,već pisali poput humanitarne prodaje slika Udruženja multipleks skleroze Raškog okruga , promocije knjige „Faktori i pravci regionalnog razvoja Raškog kraja“ Ivane Penjišević , zbirke pesama „Obešen o sopstveni živac“ Ljubiše Stančića , poromocije knjige „Besmrtni Kastro i srbski rod“ Dragoslave Koprivice kojoj su prisustvovali zvaničnici ambasade Kube u Srbiji, promocije dokumentarnog filma „Ibarska dolina kroz vekove – malo poznate crkve“ u kome je prikazano 30 seoskih crkava na teritoriji bivšeg Studeničkog sreza…
Članovi udruženja među svojima u zavičaju
Uprava ovog udruženja i njeni članovi godinama unazad ,u decembru, uoči slave manastira Gradac, Vavedenje presvete Bogorodice, čiji je metoh i crkva „Nova Pavlica“ organizuju i učestvuju u čišćenju i uređenju okoline crkve i dvorišta nekadašnjeg konaka,što je već postalo redovna aktivnost.
Valja,svakako, istaći i brojne lične incijative i aktivnosti jednog broja aktivnih članova ovog udruženja iz Kraljeva koji su se latili posla obnove ,ranije zapuštenih,seoskih domaćinstava u svom zavičaju.
Ma koliko nam ,na prvi pogled,te individualne akcije članova udruženja “Stara Pavlica”za obnovu starih kuća u zavičaju izgledale manje važne sa stanovišta proklamovanih ciljeva i misije udruženja to,ipak, nije tačno.Šta više, svako tako obnovljeno gazdinstvo u kome je ,koliko toliko vraćen život i neke delatnosti,samo snaži rešenost lokalnog stanovništva da traga za modelima unapređenja svojih delatnosti i stvaranju uslova za kvalitetan život i opstanak njihovih porodica.
Ove,pomenute, a i druge brojne,nepomenute aktivnosti udruženja svojevrsno su svedočanstvo kako se ova generacija rašćana koji žive i rade u Kraljevu svojski trudi da doprinese održavanju brojnih običaja karakterističnih za predeo iz koga potiču čime dopinose očuvanju tradicije jednog naroda koja je važna za održavanje kontinuiteta i etničke posebnosti tog naroda.
Detalj eto postavke Toplina duše
Vreme u kome živmo i koje ,čini se na prvi pogled,zbog brzog tehnološkog razvoja ,ostavlja malo prostora za narodne običaje koji su nastali da bi zadovoljili različite ljudske potrebe,a posebno za njihovo osavremanjavanje i negovanje, čini napore članova udruženja “Stara Pavlica”da koninuirano komuniciraju i doprinose razvoju zavičaja još značajnijim.
Raščani okupljeni u ovom udruženju u Kraljevu su svesni da potiču iz kraja vrlo kompleksnog identiteta,gde mnogi spomenici srpske kulture poput recimo Stare Pavlice, Končula, Sopoćana, Gradca, Nove Pavlice,obližnje Studenice svedoče o viševekovnoj srpskoj državnost, nacionalnom identitetu, kulturi, umetnosti i duhovnosti.To i jeste suština,srž, aktivizma kao, doprinosa udruženja očuvanju tradicije zavičaja utkane u nacionalni identitet srpskog naroda
O tome šta su sve bile aktivnosti ovog udruženja u ovoj ,jubilarnoj, godini, razgovarali smo sa rukovodstvom i članovima ovog udruženja o čemu ćemo,svakako,još pisati.
Tekst je objavljen uz podršku opštine Raška u okviru projekta „Stara Pavlica u službi jačanja zavičajnih veza“.Stavovi izneti u tekstu su isključiva odgovornost KV NOVOSTI i ni na koji način ne predstavljaju stavove i mišljenja opštine Raška.
Objavljeno: 27.12.2021. | autor: KV Novosti -on line
Kraljevo je danas, na isteku godine koju je, kao i predhodnu, obeležila pandemija korone bilo, zahvaljujući Istorijskom arhivu Kraljeva i Vesni Milojević, direktorki te ustanove, domaćin izložbe „Epidemije u Srbiji u 19. veku“, čija je aktuelnost i značaj, bez obrzira na vremenski period koga izložba tretira, više nego neupitna.
Konstatacija s početka ovog izveštaja je ,samo na prvi pogled, paradkosalna i kontradiktorna, ali posle nadahnutih i dokumentima istorije kao nauke potkrepljenim govorima Vesne Milojević, autorke izložbe, protojereja stavrafora Velibora Džomića i docenta dr. Predraga Sazdanovića, državnog sekretara u Ministarstvu zdravlja, a potom i letimičnog pregleda istorijske građe izložene na desetini panoa, i laicima je više nego jasna njena aktuelnost a pre svega njene poruke.
Direktorka Istorijskog arhiva i autorka izložbe istoričarka Vesna Milojević
A te poruke utemeljene na istorijskom iskustvu Srbije, od države Nemanjića do države Obrenovića u XIX veku, govore da je odnos ovog naroda i njegove države, prema epidemijama različitih infektivnih biolesti, uvek bio na nivou odnosa najrazvijenih državnih zajednica u datom vremenskom periodu.
Organizovani odgovori države na pojavu epidemija zasnivali su se na aktuelnim naučnim saznanjima i iskustvima drugih naroda i snažnoj, efikasnoj ulozi celokupnog državnog aparata u primeni raznolikih multisektorskih mera i aktivnosti u cilju zaštite populacije od oboljevanja većih razmera.
Iz brojnih, navedenih ili dokumentima potkrepljenih, primera više je nego jasno izražena spremnost donosilaca odluka u pomenutom periodu, da i ličnim primerima tadašnoj populaciji, bez svake sumnje manjeg obrazovnog nivoa nego što je to današnje stanovništvo, ukazuju na značaj mera prevencije a potom, od njene pojave i na značaj vakcine kao najefikasnijeg sredstva zaštite od raznih infektivnih bolesti.
Protojerej stavrafor Velibor Džomić
Tako smo, pored ostalog, danas mogli da čujemo šta je jedan Miloš Obrenović kao formalno polupismeni vladar, preduzimao kako bi, angažujući sve segmente vlasti, zaštitio stanovništvo tadašnje Srbije od širenja epidemije raznih bolesti,kako na samim granicama ondašnje države tako i u unutrašnosti države.
Za njega nije bilo dileme da, tada,prvo vakcinisano dete u Srbiji bude njegov sin Mihalo Obrenović, kasniji knjaz, da naredi obavezno vakcinisanje dece svih državnih činovnika, dece sveštenika i “policajne dece” pa je otuda i razumljivo što ,u to vreme, i nisu zabeleženi neki veći otpori ondašnjeg stanovništva konzervativnih nadzora i ekstremno nepoverljivog prema bez malo svim tehnološkim i naučnim novotarijama.
Slično je bilo ponašanje državnih i vojnih lidera tokom I svetskog rata od 1915. do 1918.godine,koje je uvažavajući znanje i stručnost lekara, dobrovoljca, profesora Ciriškog univerziteta doktora Ludvika Hiršfelda izuzetnog poljskog naučnika, imunologa, bakteriologa i mikrobiologa, bespogovorno,pokazujući i sopstvnim primerom, poput vojvode Živojina Mišića koji je prvi primio tada novu petovalentnu vakcinu pripremajući se za probij Solunskog fronta,uticalo na stavove i ponašanje vojnika i naroda.
Iako je ,na prvi pogled zbog obima i svečarskog povoda kao što je to jubilej Istoriskog arhiva kao ustanove, delovalo da se radi o još jednom gradskom, kulturnom događaju manjeg značaja završni utisak publike koja je danas ispunila Svečanu salu Skupštine grada je, da je prisustvovala vrednom i retkom događaju i da bi nedolaskom ostali prekraćeni za brojna nova saznanja, ali i za osnaživanje poznate teorije o značaju i večitoj aktuelnosti istorijske građe i dokumenata ,naravno, pod uslovom da se interperetiraju na jasan i uverljiv način koji korenspodira sa savremenim trenutkom.
Docent dr. Predrag Sazdanović ,državni sekretara u Ministarstvu zdravlja,
Svojevrsnu potvrdu ovakvog mišljenja izrekao je i docent dr. Predrag Sazdanović ,državni sekretara u Ministarstvu zdravlja, koji je apelovao na autorku, Ustanovu ali i širu javnost, a pre svega donosioce odluka, da ova izložba doživi svoj nastavak u formatu monografije.
Nadajmo se da će tako i biti jer je autorka izložbe istoričarka Vesna Milojević ,u svom izlaganju istakla nesbičnu pomoć koju je dobila od Državnog arhiva Srbije i njegovog tima iz Centra za mikrofilmovanje arhivske građe koga je predvodio Goran Sudimac.
Objavljeno: 15.12.2021. | autor: KV Novosti -on line
Ukoliko vas interesuje šta se planira Budžetom grada Kraljeva za 2022.godinu,i ako ste ranoranioci,onda bi ste trebali sutra ujutu ,u 7 sati, da budete na zakazanoj Javnoj sednici za građane i organizacije predlagače izmena budžeta, koja će se održati u Svečanoj Sali skupštine grada kojom se završava sedmodnevna Javna rasprava o ovom važnom dokumentu lokalne samouprave.
Javna sednica pred praznom salom ,decembar 2019
Predlagači budžeta grada Kraljeva teško se odriču starih navika u koncipiranju ovog važnog dokumenta koji predstavlja osnovu za sve aktivnosti u javnom sektoru ali bi trebalo da bude i alat kojim donosioci odluka na lokalnom nivou utiču na ukupan ekonomski društveni razvoj grada.
Iako su im neki trendovi,sudeći po završnim računima predhodna četri budžeta, a tu pre svega mislimo na konstantni rast budžetskih prihoda po osnovu poreza na zarade, manje više poznati, što bi trebalo da ih ohrabri na jasnije i preciznije iskazivanje rashoda u skladu sa uniformnom programskom stuktruom budžeta to je,i ove godine izostalo.
Da budemo sasvim određeni,Predlog budžeta grada Kraljeva je sačinjen po Uputstvu ministarstva finasija i ima zadovoljenu formu uniformne programske strukture ali još uvek je to daleko od suštine Programskog budžetiranja .
U njemu je,još uvek je nejasna funkcionalna veza između sredstava raspoređenih po propisanim programskim aktivnostima i svrhe koja se želi ostvariti budžetskim programom.
Jeste da bi budžet bio glomazniji ako bi mu se pridodale i planirane mere i sa navedenim,planiranim, iznosima pojedinačno za svaku od propisanih aktivnosti ali tek takav pristup bi obezbedio svrhu i suštinu obaveznog programskog budžetiranja.
Ovako je jako teško dobiti odgovor na pitanje da li je ta i ta mera za recimo aktivnost praćenje kvaliteta elemenata životne sredine u budžetskom Programu 6-Zaštita životne sredine predviđena ili nije.
Detalj iz Predloga budžeta grada Kraljeva za 2022.g.
Ako čitate Predlog budžeta grada za 2022.godinu. u delu gde su definisani rashodi,kroz 17 budžetskih programa, u Programu 6 –Zaštita životne sredine, na poziciji 0002-praćenje kvaliteta elemenata životne sredine a vazduh je itekako element živote sredine onda,recimo, možete pogrešno zaključiti da se u Kraljevu ne meri kvalitet vazduha.
Opšte je poznato, kod ovog primera, da se prati kvalitet tog elementa životne sredine ali sada dolazimo do onog suštinskog pitanja koja je svrha te aktivnosti i tako utrošenih javnih prihoda..
Na stranu ,za trenutak, nesporna činjenica da se merenje kvaliteta vazduha radi naučno verifikovanim metodama i da to radi relevantna i ovlašćena institucija kao što je naš Zavod za javno zdravlje Kraljevo, ali ostaje pitanje suštine svrhe-koristi te aktivnosti po građane kada oni te rezultate ,zbog vrste opreme i metode merenja,ne mogu dobiti onda kad im oni najviše trebaju a to je kada je vazduh zagađen!
Zato ostaje da vidimo kakava će biti reakcija nadležnih,u ovom slučaju to su odbornici Skupštine grada Kraljeva,na predlog “Kraljevačkog razvojnog centra” ,jednog od retkih udruženja građana koje godinama unazad insitira na drugačijem odnosu prema životnoj sredini, koji se najpre mora manifestovati kroz bolju komunikaciju svih relevantnih sektora u našoj zajednici kao što su to javni, civilni, obrazovni, privredni, zdravstveni i medijski sektor.
I da završimo sa još malo podataka:
Gradski budžet ,prema Predlogu u 2022. godini iznosi 4.289.917.110 dinara ili 36,35 miliona evra po trenutno važećem kursu. Rashodi u 2022. godini su planirani u iznosu od 4.871.244.379,17 ili 41,28 milona evra te je planiran budžetski deficit od 581.327.269,17 dinara.
I kao što smo ,na početku već rekli kod planiranih prihoda malo toga novog ne računajući stavku neraspoređeni višak prihoda iz ranijih godina u iznosu 581.229.269,17 koja je za 98 000 dinara manja od planiranog deficita.
Indikativan podatak koji ukazuje na problematično upravljanje budžetom u kontekstu činjenice da glavna prihodna stavka u budžetu ,Porez na zarade,zadnje četri godine raste ,u proseku za oko 10 % .
2018 godine Porez na zarade je naplaćen u iznosu od 1.238.838.944,66 dinar,2019.godine je po ovom osnovu naplaćeno 1.362.877.062,51 dinara,2020.godine je naplaćeno 1.592.478.653,83 dinara, u 2021.godini je ,izmenama budžeta u junu, predviđeno 1.930.000.000 dinara a Predlogom budžeta za 2022.godinu je planiran na 2.019.000.000 dinara ili sa čak 47,06 % učešća u ukupnom budžetu.
I dok se ovakav rast prihoda Poreza na zarade obilato koristi u političko propagandne svrhe u senci ostaje nefukcionalno i neodogovrno upravljanje prirodnim resursima u javnoj svojini na teritoriji grad Kraljeva, o čemu rečito govore podaci o naplati nekih neporeskih prihoda kao što su to recimo naknade koje se nalaze na poziciji Prihoda od imovine koji su planirani sa ,za veličinu teritorije grada,broja i vrsta prirodnih i drugih resursa u javnoj svojini. planiranih na preskromnih 42.360.000 dinara ili manje od 1% ukupnih prihoda budžeta.
E sad, sve ovo poštovani čitaoci ,posmatrajte ,ako imate volje, i u kontekstu globalne ekonomske i energetske krize,koja je već počela i sami izvedite zaključke.
Mi se opredeljujemo da podržimo Predlog/zahtev lokalnoj samoupravi upućen od strane UG “Kraljevački razvojni centar” ,da grad izdvoji sredstva i za potrebe Zavoda za javno zdravlje nabavi automatizovanu mernu stanicu sa pripadajućim softverom koji će nam omogućiti da u svakom ternutku znamo kakav vazduh udišemo.
Objavljeno: 11.12.2021. | autor: KV Novosti -on line
Grupa od nekoliko desetina građana među kojima su bili i lideri nekoliko opoziconih stranaka i pokreta na lokalnom nivou poput: Lokalnog fronta ,Udruženja starosedeoca Kraljeva, Narodne stranke ,Stranke slobode i pravde, Zavetnika i Demokratske stranke okupila se danas ispred zgrade Policijske uprave u Kraljevu u znak protesta što je odeljenje Saobraćajne policije iz ove Policiske uprave podnelo nekoliko prekršajnih naloga protiv građana koji su, prošle subote učestvovali u blokadi raskrsnice ulica Vojvode Stepe, Zelene Gore i Jovana Deroka.
Protestni skup ispred Policijske uprave Kraljevo-11.12.2021
Sa njima je ,sve vreme protesta, bio i Miroslav Miki Aleksić podpresednik Narodne stranke koji je došao iz Trstenika da bi dao podšku protestnom okupljanju građana,ali on se nije obraćao ni medijma ni okupljenim građanima već je vreme proveo u društvu svoji stranačkih kolega iz Gradskog odbora u Kraljevu.
Miodrag Miki Aleksić,podpresednik Narodne stranke na protestnom okupljanju sa kraljevčanima
Izjavu za medije ispred Policijske uprave dao je Vladimir Beočanin ,advokat za zaštitu ljudski prava iz Kraljeva koji je ,između ostalog, rekao da je ,prema dosadašnjim saznanjima,Policijska uprava iz Kraljeva jedna od ređih u zemlji koja je pribegla ovom, po njegovim rečima,”pokušaj zastrašivanja građana podnošenjem neosnovanih prekršajnih naloga”, pozvavši sve građane koji su dobili takve naloge da ne plaćaju mandatnu kaznu, ni u roku od 8 dana kada ona iznosi polovinu od propisanih 5000 dinara za ovaj prekšaj, a ni kasnije.
On smatra da građani svoja prava,u ovom slučaju, treba da ostvare pred Prekšajnim sudijom kako bi čuli obrazloženje za njihov kažnjavanje a posebno kako bi saznali na koji je to način policija,čijih uniformisanih pripadnika nije bilo na prošlonedeljnim protestima, prikupila koje sve dokaze protiv njih, ignorišući pravo građana na mirno okupljanje i borbu za svoja građanska prava. Beočanin je naglasio da će nekolicina advokat pružiti svoje besplatne usluge pro bono građanima koji budu pozivani kod Prekšajnog sudije po ovom osnovu a I da će biti formiran Fond za prikupljanje sredstava iz koga bi se ,eventualno,kasnije,platile izrečene kazne ako do toga uopšte i bude došlo.
Nebojša Kovandžić, jedan od aktivista pokreta “Sačuvajmo planinske reke Kraljeva” je među onim građanima koji je već dobio prekšajni nalog on je ,preko društvenih mreža, najavio svoj današnji dolazak u Policijsku upravu Kraljevo i lični protes ispred zgrade ali nije, kako je naglasio, ni na koji način učestvovao u organizovanju dolaska ostalih okupljenih građana mada ima apslolutno razumevanje za njihov gest.
Nebojša Kovandžić
Okupljanje ispred Policijske uprave u Kraljevu je proteklo bez ijednog incideta a sve vreme njegovog trajanja pred zgradom i u neposrednoj okolini nije primećen ni jednan uniformisani policajac osim stalno dežurnog u kućici na parkingu.
Objavljeno: 10.12.2021. | autor: KV Novosti -on line
Predstavnici Zavičajnog društva Kraljevo iz beogradske podružnice, uručili su dana u Beogradu, Zahvalnicu gospodinu Zoranu Netkoviću,vlasniku uspešne kompanije „Agent plus“ koji je svojom donacijom pomogao da Zavičajno društvo Kraljevo,ove godine,štampa 56-ti broj svog časopisa „Kraljevački zavičaj“ koji je,u celini, posvećen 80-toj godišnjici od od krvavog stradanja kraljevčana oktobra 1941.godine.Tiraž tog izdanja je besplatno distribuiran,većim delom, učenicima kraljevačkih srednjih škola.
Milan Novaković, predsednik beogradske podružnice Zavičajnog društva Kraljevo i Aleksandra Terzić, član uprave te podružnice predali su danas, primerke 56-og broja časopisa„Kraljevački zavičaj“ i primerke nedavno štampanog Specijala KV Novosti-on line – “Povratak bronzanog ratnika” koji je objavljen 13.novembra 2021.godine, na dan kada se navršilo 39 godina od povratka spomenika Solunskim ratnicima sa Gradskog gorblja na centrali gradski Trg Srpskih ratnika.
Važno je, i interesantno, reći da je prvo izdanje dodatka nekadašnjih „Kraljevačkih novosti“ , koje su iz štampe izlazile sve do 2013.godine, sa istim naslovom “Povratak bronzanog ratnika”, tada, finansijski podržao gospodin Zoran Netković.
Gospodin Netković se potrudio da priznanje zavičajaca u svojoj firmi primi u društvu svog prvog saradnika gospodina Aleksandra Obućine, takođe kraljevčanina i rođenog brata Jovice Netkovića, čime je ovaj svečani čin , u potpunosti, protekao među kraljevčanima „na privremenom radu“ u Beogradu koji nisu i neće nikada zaboraviti grad svoje mladosti.
Objavljeno: 06.12.2021. | autor: KV Novosti -on line
“Iako nema zvanično usvojen Plan kvaliteta vazduha, odnosno neophodnu saglasnost resornog Ministarstva za zaštitu životne sredine na taj dokument, grad Kraljevo sprovodi niz aktivnosti i mera u sektorima Energetike vezane za energetsku efikasnost (subvencije za izolaciju fasada, zamena stolarije kod individualnih objekata, rekonstrukcija i sanacija javnih objekata, zamenu ložišta u javnim i individualnim objektima i sektoru Zaštite životne sredine (podrška pošumljavanju, edukacije stanovništva …) koje imaju direktan i indirektan uticaj na kvalitet vazduha. Uz to u Kraljevu se redovno meri kvalitet vazduha, ali metode i oprema koje se koriste ne omogućavaju informisanje građana u realnom vremenu.Takođe, nejasno i netransparentno se definišu pozicije u budžetu kojim se opredeljuju javna sredstav za mere i aktivnosti koje utiču na kvalitet vazduha u gradu Kraljevu.”
Magistar tehničkih nauka Jovan Nešović-Izlazimo pred javnost da zatražimo verifikaciju naših predloga
Ovo su,poštovani čitaoci ,samo neke od konstatcija iz dokumenta Zaključci (klikni i vidi)usvojenog na nedavno održanoj radionici sa radnim nazivom „Trenutno stanje i put za poboljšanje kvaliteta vazduha u gradu Kraljevu“ organizovanoj od strane udruženja građana Kraljevački razvojni centar, a koji će biti predstavljeni učesnicima Javnog slušanja koga isto udruženje organizuje u sredu 8.decembra 2021. godine u Hotelu Turist sa početkom u 17 časova.
“Javno slušanje organizujemo jer tražimo verifikaciju javnosti za naše Zahteve sa predlozima mera za unapređenje kvaliteta vazduha u Kraljevu koje ćemo uputiti lokalnoj samoupravi a koje zasnivamo na već pomenutim Zaključcima”, rekao nam je magistar tehničkih nauka Jovan Nešović, koji je menadžer projekta “Moje pravo na čistiji vazduh” koga, već šest meseci, sprovodi udruženje građana „Kraljevački razvojni centar“ uz podršku Beogradske otvorene škole u okviru programa “Snažno zeleno” podržanog od strane Evropske unije kroz program EU za tebe.
Projekat Moje pravo na čistiji vazduh ulazi u završnu fazu realizacije
U osnovi tih Zahteva koji će,posle održanog Javnog slušanja,biti predati gradu Kraljevu u okviru redovne javne rasprave o Budžetu grada Kraljeva za 2022. godinu, nalazi se pet predloga –mera koje bi trebalo da budu vidljive i u Budžetu grada Kraljeva za 2022. godinu.
Među njima je i predlog da Budžetom grada Kraljeva za 2022.godinu treba da budu opredeljena sredstva za nabavku automatizovane merene stanice sa pripadajućom opremom i softverskim rešenjima koja omogućavaju dobijanje rezultata kvaliteta vazduha u realnom vremenu i blagovremeno obaveštavanje zainteresovane javnosti o trenutnom kvalitetu vazduha, preko zvaničnih sajtova institucija ili preko posebne aplikacije.
Ovaj predlog Kraljevačkog razvojnog centra je propraćen i sugestijom donosiocima odluka u lokalnoj samoupravi da se angažuju i vide da li se,preko resornog Ministarstva ili Agencije za zaštitu životne sredine, mogu obezbediti sredstva kako bi grad , u najskorije vreme, dobio automatizovanu mernu stanicu koja ,u realnom vremenu očitava parametre koncentracija čsetica PM 10 I PM2,5 koje su,prema zvaničnim podacima, uzročnik smrti u preko 6.000 slučajeva godišnje na nivou Srbije.
Kako je,zbog epidemioloških mera, broj učesnika Javnog slušanja ograničen na 30, organizator se pobrinuo da svim zainteresovanim omogući ,da preko live stream-a na zvaničnoj Facebook stranici Kraljevačkog razvojnog centra preko linka (Klikni) prate Javno slušanje a potom i daju svoje eventaualne predloge i primedbe organizatoru.
Objavljeno: 04.12.2021. | autor: KV Novosti -on line
U Kraljevu je,danas,u 14 časova, na sat vremena blokirana raskrsnica ulica Jovana Deroka, Zelene Gore i Vojvode Stepe .Ovu prometnu raskrsnicu blokiralo je nekoliko stotina građana izražavajući,kako su nam neki od njih saopštili, svoj protes protiv donošenja Zakona o referendumu i Zakona o ekspropijaciji.
Blokada je ,uz jedan manji incident,protekla mirno a kola Hitne pomoći su ,u dva navrata, za vreme tajanja blokade prošla brzo i neometano jer su se okupljeni građani razmicali i propuštali ih.
Do manjeg incidenta, koji je zahvaljujući angažovanju pojedinaca koji su protestvovali, prošao bez sukoba ne računajući verbalni, došlo je kada je grupa ženskih osoba pokušala da se, u pratnji nekolicine istaknutih članova lokalnog SNS-a koji su sve snimali mobilnim telefonima, pešice probije kroz grupu građana koji su protestvovali.
Njih su ,u jednom trenutku, pojednini protestanti okružili i na taj način ih zaštitili od mogućnosti da oštri verbalni skukob poprimi i neke druge dimenzije.
Na mestu održavanja protesta a i u okolnim ulicam nije bilo vidlivo prisustvo uniformisanih policajaca ali jedan broj njih u civilu je bio tu i ,na sreću,nije bilo potrebe za njihovom intervencijom.
Kako Kraljevo nije (pre)veliki grad pažljivijim posmatračima nije moglo a da ne promakne da su danas protestvovali građani Kraljeva, hetrerogenog sastava po starosti, polu a i političkim ubeđenjima deklarisanim kroz njihov predhodni ,javni, društveni angažman.
Ovo jasno ukazuje na činjenicu da aktuelni društveni trenutak u gradu na Ibru ,kao i u Srbiji uopšte, danas karakteriše odsustvo bilo kakvog ozbiljnog ,organizovanog, društvenog dijaloga o bilo kojim aktuelnim problemima.
Ovo ,na žalost, nije novina i počinje,sve više, da podseća na atmosferu mitinga i kontra mitinga s kraja devedesetih godina prošlog veka.
Objavljeno: 29.11.2021. | autor: KV Novosti -on line
Polaganjem venaca na „Spomenik oslobodiocima“ u Pljakin šancu kraj Ibarskog mosta u Kraljevu, danas je obeležena 77-a godišnjica oslobođenja grada na Ibru u II svetskom ratu.
Posle intoniranja himne vence na „Spomenik oslobodiocima“, su položile delegacije grada kraljeva, Raškog upravnog okruga, 2 .brigade Vojske Srbije, Policiske uprave i Odreda žandarmerije iz Kraljeva, Gradskog odbora Pokreta socijalista, predstavnici udruženja učesnika ratova, Kola srpskih sestara i udruženja građana Jovan Kursula.
Prisutnima se potom obratio pomoćnik gradonačelnika Kraljeva za socijalnu politiku Marko Matović istakavši aktuelnu činjenicu prisustva velikog broja revizionističkih teorija o događajima iz savremene istorije, tačnije o periodu II svetskog rata, čiji je zajednički imenitelj umanivanje uloge narodooslobodilačkog pokreta i partizanskih jedinica u borbama protiv nemačkoh okupatora i konačnog slamanja nacizma.
Zato je važno, istakao je Matović da, i na ovaj način, negujemo kulturu sećanja na značajne datume iz prošlosti našeg grada koji kao plod te borbe, slobodu uživa već 77- u godinu u kontinuitetu.
Kao i prošle godine uočljivo je ,danas, bilo odstustvo bilo kog predstavnika Socijalističke partije iz Kraljeva koji su, svojevremeno,dok su,pre više od deset godina, bili koalicioni partner demokratama u gradsko vlasti, insistirali da se ovaj dan u Kraljevu obeležava na svečaniji način nego u Srbiji, što je i činjeno sve do 2020 godine.
Hroničar grada doktor Milan Matijević je potom održao kraću besedu o velikim borbama,vođenim tokom oktobra i novembra meseca 1944.godine za osobođenje Kraljeva.
Oslobođenju grada na Ibru novembra 1944 godine predhodila je velika bitka koja je, pored bitke za oslobađanje Beograda, bila je jedna od najmukotrpnijih i najdužih bitaka za oslobođenje u Srbiji.
Bitka za Kraljevo otpočela je sukobom se jedinica 3. Srpske brigade NOVJ i 65. Korpusa Crvene armije sa 7. SS divizijom Princ Eugen 16 novembra u selu Čukojevac. . 3. Srpska brigada svakodnevno je dejstvovala u predelima sela Vitanovac, Šumarice, Borča i Ugljarevo, 6. Srpska brigada NOVJ u Dragosinjcima, a 4. crnogorska brigada NOVJ i jedinice Crvene armije na području Vrbe i ka Ćavi.
Na prostoru Kraljevo – Raška, u višednevnim borbama krajem novembra 1944. Vojnici Druge proleterske divizije odbile su sve pokušaje neprijatelja da se probiju ka Kraljevu. Odlučujuća bitka 3. Srpske brigade vođena je u Matarugama, Mataruškoj Banji i Progorelici, nakon koje je onemugućena nemačkoj vojsci bitna komunikacija Kraljevo – Raška.
U noći 28/29. novembra jedinice 4. crnogorske brigade, 1041. sovjetskog puka i jedinice i 3. i 6. srpske brigade NOVJ prešle su Ibar istočno i zapadno od grada, zauzevši delove grada oko porušenog mosta i otpočele su presudnu bitku za Kraljevo. Borbe su se odvijale prvo u prigradskim delovima, a potom i na samim gradskim ulicama.
29. novembar 1944. je ,za Kraljevo, bio prvi dan slobode posle četvorogodišnje okupacije od nemačkih fašista koji su,samo u oktobru 1941 godine,streljali više od 2.200 žitelja Kraljeva i izbeglica iz Slovenije i sa Kosova koji su u njemu potražili utočište.. Narednog dana, 30. novembra, oslobodilačka vojska i civili odali su poštu streljanima oktobra 1941.
1968. godine je ,u znak sećanja na junaštvo oslobodilaca Kraljeva, podignut “Spomenik oslobodiocima Kraljeva” na ulazu u park “Pljakin šanac”,u neposrednoj blizini Ibarskog mosta.Spoenik je delo kraljevačkog arhitekte Aleksandra Vasiljevića.