Iako je ,prošle godine, proslavljeno četvrt veka manifestacije „Dani jorgovana“ iz koje je ,kasnije, nastala i manifestacija „Dani kraljice Jelene“ u manastiru Gradac i Raški ove godine ta manifestacija neće biti organizovana u Kraljevu.
Kako smo saznali udruženje građana „Drušvo Jelana Anžujska“ koje ima eksluzivna prava organizovanja manifestacije nije ni konkurisalo za sredstva iz budžeta grada.
![](https://www.kraljevackenovosti.com/wp-content/uploads/2019/05/31655444_2077314822547670_1804830508585058304_o-700x467.jpg)
Pre dvadeset pet godina kraljevački novinar Milan Glišović je, posle jednog od svojih putovanja u Pariz i ostvarenog kontakta sa Antom Granićem, predsednikom tadašnjeg Društva jugoslovensko-francuskog prijateljstva, došao na ideju da u Kraljevu organizuje manifestaciju u čast srpske kraljice Jelene, žene kralja Uroša Prvog Nemanjića i majke srpskih kraljeva Milutina i Dragutina koja je vodila poreklo iz francuske kraljevske porodice Anžuja.Manifestacija nastala u samo predvečerje krvavog raspada nekadašnje Jugoslavije od starta je kuburila sa jačom podrškom lokalne zajednice a posebno podrške sa nacionalnog nivoa iako je promovisala činjenicu da su Srbi sa Evropom u viševekovnim i slojevitim vezama. Godinama se borila za svoje mesto pod suncem u kalendaru manifestacija podržanih od lokalne samouprave i doživela je svoj „srebrni“ jubilej, pre svega zahvaljujući neviđenom entuzijazmu i upornosti njenog idejnog tvorca Milana Glišovića. On je vremenom svojim entuzijazmom za ovu manifestaciju „inficirao“ i jedan broj svojih prijatelja i članove svoje porodice da bi kasnije suorganizaciju uz formirano društvo “Jelena Anžujska”, prihvatila i Turistička organizacija Kraljeva. Koncept manifestacije se iz godine u godinu menjao pa je od skromnih početaka evoluirao do dešavanja na tri punkta: u Kraljevu, u srednjovekovnoj tvrđavi Maglič i u manastiru Gradac, zadužbini kraljice Jelene. Kasnije je Raška, kao lokalna samouprava, počela sa sopstvenom manifestacijom Dani kraljiceJelene , koja se održava u manastiru Gradac krajem maja. Ovo dešavanje koje je kasnije preraslo u turističko-ekološku manifestaciju, u središte priče stavilo je narodnu legendu o tome kako je navodno kralj Uroš Prvi Nemanjić u čast dolaska svoje supruge, francuske princeze, naredio da se dolinom reke Ibar zasade jorgovani. I zaista, ovo nesvakidašnje cvetno drvo moglo se viđati duž puta u Ibarskoj dolini, na potezu od Kraljeva do Brvenika, u većem obimu sve do sredine sedamdesetih godina prošlog veka, kada je što stalnim erozijama, što radovima na putu a dobrim delom i zahvaljujući nekontrolisanom, vandalskom branju, gotovo nestalo. Tek ova manifestacija je skrenula pažnju javnosti na nestajanje jorgovana i inicirala povremen akcije sadnje, kao duž trase puta u Ibarskoj dolini tako i u samom gradu Kraljevu.Izgleda,nažalost, da će manifestacija „Dani jorgovana“ doživeti sudbinu jorgovana u Ibarskoj klisuri,no eto i nade ća će i manifestaciju, kao i jorgovane u klisuri,neko ,obnoviti.
Broj pregleda: 1669
Komentari su zatvoreni.